Rezoluțiile critice la adresa Rusiei adoptate de Parlamentul European au primit în general sprijinul celor mai mulți parlamentari – de la condamnarea desfășurării de trupe rusești la granița Ucrainei, înainte de declanșarea războiului, și până la subiectul otrăvirii politicianului rus de opoziție, Alexei Navalnîi. Dar un mic grup de eurodeputați a votat aproape întotdeauna împotriva măsurilor anti-Rusia, s-a abținut să voteze sau nu s-a prezentat la vot, scrie Politico.
Politico a analizat felul în care parlamentarii europeni au votat în privința a 16 rezoluții, începând din 2020, și a creat o listă cu eurodeputații care s-au opus cel mai mult rezoluțiilor anti-Rusia.
Două treimi dintre aceștia sunt și pe lista candidaților la alegerile din 2024. Cei mai mulți dintre ei sunt de extremă stânga sau extremă dreapta, din partea grupurilor Identitate și Democrație (ID) și Stânga – ceilalți sunt în mare parte nealiniați vreunui grup politic din Parlamentul European.
Printre ei se numără și Tatjana Ždanoka, care a fost acuzată că a spionat pentru Rusia. Eurodeputata letonă, care candidează din nou, a negat acuzațiile, spunând: „Da, sunt un agent, un agent pentru pace.” Ždanoka a fost amendată cu 1.750 de euro pentru că a încălcat regulamentul PE privind codul de conduită a europarlamentarilor.
Maximilian Krah, controversatul candidat principal din partea partidului de extremă dreapta Alternativa pentru Germania (AfD), care și-a încheiat campania și a renunțat la rolul de lider al AfD după o serie de scandaluri, nu a fost în favoarea niciunuia dintre textele critice la adresa Rusiei. Alți deputați AfD au votat aproape identic cu el.
Maximilian Krah, din partea Alternativei pentru Germania, nu a fost niciodată pentru adoptarea unei rezoluții anti-Rusia. Foto: Profimedia Images
Marcel de Graaff, un politician olandez care a ieșit din grupul ID din cauza poziției sale proruse și al cărui asistent este acuzat că a răspândit propagandă rusească, a votat „nu” de fiecare dată când a fost prezent la un vot anti-Rusia.
Perechea Clare Daly și Mick Wallace, din partea Stângii irlandeze, a votat împotriva unei rezoluții a PE care cerea înființarea unui tribunal care să judece Rusia pentru actele de agresiune comise împotriva Ucrainei.
Fisuri adânci în unele grupuri politice din Parlamentul European
O investigație din 2022 realizată de Irish Times a dezvăluit că cei doi eurodeputați irlandezi au fost menționați deseori de presa controlată de stat din Rusia, China și alte locuri, unde au fost prezentați drept susținători ai politicilor acestor țări.
„S-ar putea să sune radical, colegi, dar răspunsul la război nu este mai mult război, este pace. Și pacea nu se face cu țeava puștii. Se face prin diplomație, prin dialog”, a spus Daly în aprilie 2022.
Marcel de Graaff (dreapta), împreună cu Geert Wilders, liderul partidului de extremă dreapta din Olanda, Partidul pentru Libertate (PVV). Foto: Profimedia Images
Istoricul voturilor arată fisuri adânci în unele grupuri. În grupul ID, parlamentarii din partea AfD s-au abținut sau opus majorității textelor – AfD a fost dat afară din ID în mai din cauza acțiunilor lui Krah – în timp ce deputații din Adunarea Națională a Franței au susținut doar un sfert dintre rezoluțiile anti-Rusia.
Parlamentarii din partidul italian Liga au susținut în mare parte textele anti-Rusia și Anders Vistisen, care a reprezentat grupul ID în dezbaterile dinainte de alegeri, a votat doar „da” sau s-a abținut să voteze.
Pe măsură ce războiul din Ucraina s-a prelungit, unii eurodeputați și-au moderat poziția, optând să se abțină de la vot în loc să voteze „nu”.
Pe lista celor care nu au votat niciodată „da” pentru adoptarea unei rezoluții anti-Rusia din 2020 și până în prezent se află europarlamentari din Letonia (1), Portugalia (2), Grecia (2), Irlanda (2), Olanda (1), Cehia (3), Germania (5), Slovacia (1), Spania (1) și Franța (1).