„Axa Rezistenței”, rebelii Houthi și influența Iranului. Cum văd țările arabe războiul dintre Israel și Hamas
Data actualizării: Data publicării:
În timp ce asaltul armatei israeliene asupra grupării Hamas continuă, războiul amenință să se extindă și în Liban, iar Iranul a dat semne că ar putea ataca Israelul. Foto: Shutterstock
Unele țări arabe au relații apropiate cu Israelul, în timp ce altele au pe teritoriul lor grupări susținute de Iran care se consideră parte din „axa rezistenței” ce se opune Statelor Unite și Israelului. Cum se poziționează aceste țări cu privire la războiul dintre Israel și Hamas și o posibilă extindere a conflictului în Liban, de unde gruparea Hezbollah continuă să lanseze atacuri cu drone și rachete?
Iordania: un joc de echilibristică
Unu din cinci oameni în Iordania, inclusiv regina țării, este de origine palestiniană. Dorința înființării unui stat palestinian și câștigarea de drepturi egale sunt probleme foarte sensibile pentru mulți localnici, scrie Deutsche Welle.
Cu toate că liderii iordanieni abordează de multe ori această temă, relațiile țării cu Israel și SUA sunt mai apropiate decât realizează mulți dintre locuitori, potrivit experților.
În 1994, Iordania a semnat un acord de pace în secret cu Israelul și, în 2021, un acord militar de cooperare cu SUA care le permite forțelor americane să folosească teritoriul și spațiul aerian iordanian așa cum doresc.
În luna aprilie a acestui an, Iordanul a ajutat Tel Avivul să doboare o parte din rachetele pe care Teheranul le-a lansat asupra Israelului - mulți iordanieni au văzut această decizie drept o trădare.
Egipt: interes propriu și diplomație
Egiptul, un alt stat învecinat cu Israelul, trebuie să fie foarte atent cum gestionează relația cu Tel Avivul.
De când a semnat un tratat de pace cu Israel, în 1979, „Egiptul a căutat să își echilibreze interesele naționale, în special cele legate de problemele de securitate din Sinai, cu sprijinul pentru cauza palestiniană”, se spunea într-un raport al International Crisis Group.
Cu toate că statele arabe susțin oficial cauza palestiniană, o parte dintre ele mențin relații diplomatice și economice apropiate cu Israelul. Foto: Shutterstock
„Concret, acest efort a însemnat respingerea oricărei responsabilități directe pentru suferința poporului din Gaza, în timp ce susținea încercările de a ajunge la o înțelegere diplomatică bazată pe soluția celor două state.”
Guvernul egiptean s-a opus în trecut grupării Hamas, pe care o vedea drept o organizație islamistă și o amenințare pentru Cairo. În ultimul timp, însă, relația cu Hamas s-a mai relaxat, iar Egiptul a jucat un rol important în negocierile de pace.
Liban: problema Hezbollah
Libanul nu a mai avut un guvern ales democratic din 2020 și se confruntă cu una dintre cele mai serioase crize economice din lume.
În trecut, guvernul libanez era format din reprezentanți ai multelor grupuri etnice și religioase ale țării. Aripa politică a Hezbollah îi reprezenta pe musulmanii șiiți; alte grupuri importante sunt cele ale creștinilor libanezi, musulmanilor sunniți și comunității druze.
Aripa militară a Hezbollah este o altă poveste: este considerată o organizație teroristă de SUA și unele țări europene. Mai mult, militanții Hezbollah sunt mai bine echipați și organizați decât armata Libanului.
Mulți politicieni libanezi nu își doresc un război cu Israelul din cauza prezenței Hezbollah pe teritoriul țării, dar ei au foarte puțină influență asupra grupării aliate cu Iranul, care este cel mai important membru al așa zisei „axă a rezistenței”.
Siria: la mâna Iranului
Încă de la fondarea Israelului, în 1948, Siria s-a considerat a fi la război cu țara vecină. Cu toate că au loc schimburi de foc frecvente între cele două țări, dar ele sunt mai degrabă simbolice.
În prezent, dictatorul sirian Bashar al-Assad îi este îndatorat Iranului, care l-a susținut militar în războiul civil ce a devastat țara de 13 ani. Mai multe miliții pro-Iran își desfășoară operațiunile pe teritoriul Siriei.
Gruparea Hamas este susținută de membrii așa-numitei „axe a rezistenței”, din care fac parte și Hezbollah, Houthi și Iranul. Colaj foto: Profimedia Images
Israelul și-a intensificat atacurile asupra țintelor iraniene din Siria și încă și mai mult după atacul din 7 octombrie lansat de Hamas.
În Irak se află mai multe grupări militante care aparțin „axei de rezistență” a Iranului și care au lansat atacuri cu rachete asupra bazelor militare americane din Irak și au încercat fără prea mare succes să lovească Israelul.
Guvernul irakian și forțele sale de securitate tind să tolereze prezența acestor grupări sau păstrează distanța față de ele.
„Irakul a susținut mereu cauza palestiniană și poziția sa legată de actualul conflict nu este definit de sprijinul Iranului pentru Hamas”, a spus Marsin al-Shamary, un cercetător al Brookings Institution de la Washington.
Yemen: totul este legat de militanții Houthi
Din cauza războiului civil, Yemen este împărțit între guvernul recunoscut internațional din Aden, în sudul țării, și gruparea Houthi din nordul țării. Niciuna dintre părți nu recunoaște Israelul.
Arabia Saudită, vecinul de la nord, a condus o coaliție împotriva militanților Houthi, dar de când au semnat o încetare a focului, la începutul anului 2022, situația a fost mult mai liniștită.
Rebelii Houthi au lansat rachete balistice anti-navă – precum și rachete de croazieră anti-navă și drone kamikaze – înspre navele comerciale și militare din Marea Roșie. Colaj foto: Profimedia / X (Twitter)
Rebelii Houthi îi sprijină pe militanții Hamas, susțin că Israelul este o forță care creează instabilitate și se opun prezenței americane în regiune.
Arabia Saudită, Emiratele Arabe Unite și Qatar: bogați și pragmatici
Monarhiile autocratice ale statelor din Golful Persic au ales o abordare mai pragmatică în acest conflict. Ei văd Iranul ca pe un inamic și au încercat în trecut să normalizeze relațiile cu Israelul.
În 2020, EAU și Bahrain au semnat așa-numitele Acorduri Abraham prin care au stabilit contacte diplomatice cu Israelul. Arabia Saudită părea că le va urma exemplul.
Însă, atacurile Hamas din 7 octombrie de anul trecut au complicat procesul, iar atacurile militanților au crescut riscul unui noi conflict cu Arabia Saudită în Yemen.
Qatarul a jucat rolul unui intermediar. Cu toate că s-a ferit să oficializeze legăturile diplomatice cu Israelul, au stabilit relații economice încă din anii '90.
Datorită faptului că aripa politică a grupării Hamas este prezentă în Qatar, țara a jucat un rol important în negocierile pentru obținerea încetării focului.