De ce atacă balenele ucigașe tot mai multe bărci în apele din jurul Spaniei. Cercetătorii spun că au rezolvat misterul
Data publicării:
Cu toate că au provocat pagube însemnate și chiar au scufundat câteva bărci, balenele ucigașe practică acest comportament din joacă. Colaj foto: Profimedia Images / Comisia Internațională privind Vânătoarea Balenelor
Balenele ucigașe au fost implicate în sute de incidente periculoase în care păreau că atacă la întâmplare bărci din Marea Mediterană și Oceanul Atlantic, reușind să scufunde o parte din ele. Dar cercetătorii spun că nu este vorba de un complot al animalelor împotriva oamenilor, ci mai degrabă că balenele ucigașe care provoacă cele mai multe probleme în jurul Peninsulei Iberice sunt specimene tinere și plictisite, potrivit Washington Post.
Începând din 2020, câteva specimene dintr-un grup mic de balene ucigașe au lovit cel puțin 673 de vase în largul coastelor Portugaliei, Spaniei și Marocului, reușind chiar să scufunde o parte din bărcile afectate.
Guvernele de la Madrid și Lisabona au format un grup de experți care să descopere ce le face pe aceste animale să lovească cârmele vaselor și cum pot fi oprite.
Grupul, din care fac parte biologi, oficiali guvernamentali și reprezentanți ai industriei maritime, au publicat săptămâna trecută un raport în care au prezentat concluzia la care au ajuns: Balenele ucigașe vor doar să se distreze și în largul mării sau al oceanului, ele folosesc cârmele bărcilor ca pe niște jucării.
Comportamentul balenelor ucigașe arată că ele doresc doar să se joace, potrivit lui Naomi Rose, cercetător șef al organizației Animal Welfare Institute. „Este un joc foarte periculos pe care ele îl joacă, bineînțeles. Dar este doar un joc.”
În cele mai multe cazuri, oamenii de știință au descoperit că balenele ucigașe care se apropiau de vase proveneau dintr-un grup de aproximativ 15 specimene, majoritatea tinere.
Balenele ucigașe din apele din jurul Peninsulei Iberice par să fi devenit fascinate de cârmele bărcilor. Foto: Profimedia Images
Animalele se apropie de obicei încet, ca și când ar vrea doar să atingă cârma cu botul și cu capul. Dar chiar și o orcă tânără poate ajunge până la 4 metri lungime, iar cârmele cu care ele se joacă pot fi distruse sau avariate.
„Nu este nimic în comportamentul animalelor care să indice că sunt agresive”, a explicat și Alex Zerbini, președintele comitetului științific al Comisiei Internaționale privind Vânătoarea Balenelor (IWC).
„În timp ce se joacă cu cârma, ele nu înțeleg că ar putea să avarieze cârma” și că acest lucru îi va afecta pe oameni. Este mai degrabă un comportament jucăuș decât unul intenționat, a precizat Zerbini.
De când populația de ton roșu și-a revenit, balenele ucigașe au mai mult timp să se joace
Balenele ucigașe sunt recunoscute pentru comportamentul lor impulsiv: acestea se folosesc uneori de meduze, alge și alte vietăți pe care le vânează pentru a se juca.
Cercetătorii cred că purtarea lor jucăușă a atins un nivel mult mai mare în jurul Peninsulei Iberice după ce populația de ton roșu, principala sursă de hrană a balenelor ucigașe din această regiune, și-a revenit.
În anii precedenți, când tonul se găsea mai rar în apele din jurul Spaniei, balenele ucigașe își petreceau o mai mare parte din timp la vânătoare. Odată ce populația de ton și-a revenit, balenele au descoperit dintr-o dată că „au mult mai mult timp liber la dispoziție pentru că nu mai este nevoie să mănânce fiecare pește pe care îl găsesc”, a spus Rose.
Nu se știe încă de ce animalele sunt atrase atât de mult de cârmele vaselor, dar Zerbini susține că s-ar putea ca totul să fi început cu un specimen mai tânăr care a fost fascinat de bulele care se formează în jurul vaselor în mișcare.
Orca se aseamănă cu omul din multe puncte de vedere, inclusiv în privința ritmului de maturizare. Foto: Profimedia Images
„Poate că acel individ a atins cârma și a simțit că este ceva distractiv cu care să se joace”, a spus Zerbini. Comportamentul a fost copiat apoi și de restul grupului până când s-a răspândit la nivelul la care s-a ajuns acum.
Nu ar fi prima dată când balenele ucigașe imită un comportament nou: în trecut, unele populații de balene ucigașe au fost observate în timp ce purtau pe cap somoni morți pe post de pălării sau se joacă diverse jocuri, potrivit lui Rose.
Și, la fel ca în cazul oamenilor, unele comportamente pot reapărea după un timp. „Acest animale sunt gânditori culturali și sofisticați și sunt incredibil de sociali”, a explicat Rose.
Fiecare grup de balene ucigașe are propria sa cultură, limbaj și hrană preferată
Orca se aseamănă cu omul din multe privințe. Spre exemplu, fiecare populație are o anumită cultură, limbaj și hrană preferată. Ritmul de maturizare este unul asemănător cu al omului și, la fel ca în cazul nostru, balenele ucigașe femele se maturizează mai repede decât masculii.
Când vine vorba de lovirea cârmelor de vas, cele mai multe specimene implicate în incidente sunt masculi tineri cu vârste cuprinse între 5 și 18 ani. Masculii adulți de peste 25 de ani nu participă la aceste jocuri.
Cu toate că unele femele au fost văzute în apropierea vaselor „atacate”, „ele par că doar veghează asupra copiilor care sunt cei ce se joacă cu adevărat”, a precizat Rose.
Una dintre bărcile care s-au scufundat după ce au fost „atacate” de balene ucigașe. Foto: Profimedia Images
Pentru marinari, însă, acest comportament al balenelor ucigașe nu este un joc. Marinarii au încercat să îndepărteze animalele de bărci folosind semnale luminoase și alte dispozitive menite să le sperie.
Rose se teme că aceste metode vor face mai mult rău decât bine, iar în unele cazuri s-ar putea ca orca să considere jocul încă și mai distractiv. Cu cât jocul este mai periculos, cu atât devine mai interesant pentru balenele ucigașe.
Cum pot fi oprite „atacurile” balenelor ucigașe
Cercetătorii susțin că cel mai bun mod de a opri „atacurile” balenelor ucigașe este să le iei jucăriile – sau, măcar, să le faci mai puțin distractive.
Printre metodele propuse se numără înlocuirea suprafețelor de obicei netede ale cârmelor cu materiale abrazive sau denivelate. Grupul de lucru urmează să testeze un dispozitiv care face zgomot în jurul vaselor.
„Nu vrem să vedem și mai multe bărci scufundate și nu vrem să vedem oameni în pericol”, a spus Zerbini. „Dar nici nu vrem să vedem animale rănite. Și trebuie să ținem minte că acesta este habitatul lor și noi suntem în calea lor.”